Translation:Shulchan Aruch/Yoreh Deah/42

Contains nine Seif

1
If the Marah, gall bladder, is pierced it's treif. But if it's pierced facing the liver and the liver seals it - it's kosher.
 * If the gall bladder is Nirsakh to a different place, it's kosher (Mordekhai p"at and A"V long v.). (And see below Siman 46).

2
If it was removed by action or it's missing, it's treif.

3
If the gall bladder is missing, he tears the liver in a crosshatch pattern and tastes it with his tongue. If he tastes bitterness it's kosher, but if he doesn't taste bitterness, he roasts it on embers and tastes it and if it contains a bitter taste it's kosher, and if not it's treif.


 * (Piskei MHRA"Y #30) (and even today we can rely on tasting the liver).

4
If there are two gall bladders it's treif, because it's like it's missing. And if it's one but appears like two, we pierce one and if one flows to the other it's one and it's kosher, and if not then they are two and it's treif.

5
If they pierced it and they don't flow to each other, but then they inflated one of them and the other one also rose from the inflating, or they introduced water into one of them and it caused the other one to also fill with water - it's kosher.

6
Even if they're two whole gall bladders except that where they're attached to the liver by like a thumbwidth they're like one - it's kosher, even if they don't flow to each other. The same rule applies if they begin as two but are conjoined at the end as one - it's kosher.

7
If there were two gall bladders on the liver, one here and one there, but one duct flows to both of them, then if when a person straightens one of them the juice flows to the place where the duct splits the gall and flows to both of them, but when they're lying like their position during the beast's life they don't flow to each other - a beast of an Yisrael can be ruled kosher.


 * Rema: A gall bladder that's visible from one side of the liver to the other, if it flows mutually it's one and it's kosher (thus explais D. Mordekhai who brings Issur V'Heter long v. 52:9). But if it doesn't flow mutually it's treif.

8
There are some species of birds that have no gall bladder such as doves and pigeons, and they should not be forbidden since the whole species is like that. Also the deer has no gall bladder on its liver but it has one below close to its tail.
 * Rema: If there comes before you a bird whose species you don't recognize and you find in it no gall bladder in it - we don't say it's for sure that its whole species have no gall bladder, rather we say presumably it has a gall bladder, until we know that this type has no gall bladder (resp. Rashba #108).

9
A seed (stone?) found in the gall bladder, if it's as a date pit which doesn't have have a sharp point - it's permitted. But if its point is sharp like an olive pit - it's forbidden, because behold it pierced it when it entered, and the hole is invisible because the wound entry got sealed.
 * Rema: And all the more so, if a needle or thorn is found in the gall bladder, it's treif (או"ה ור"ן ורמב"ם עד"מ וב"ח ומהרש"ל פא"ט סי' מ"ט וסוף ש"ד).

דיני טריפות המרה

ובו תשעה סעיפים:

סעיף א
מרה שניקבה -- טריפה. ואם ניקבה כנגד הכבד והכבד סותמו -- כשרה:

נסרכה המרה למקום אחר -- כשרה (מרדכי פא"ט וא"ו הארוך). (ועיין לקמן סי' מ"ו):

סעיף ב
נטולה ביד או חסרה -- טריפה.

סעיף ג
אם חסרה המרה -- קורע הכבד שתי וערב וטועמו בלשונו; אם יטעום טעם מר -- כשרה; ואם לא טעם טעם מר -- יצלנו בגחלים ויטעום, אם יש בו טעם מר -- כשרה, ואם לאו -- טריפה.


 * (ואף עכשיו נוכל לסמוך על טעימת הכבד) (פסקי מהרא"י סי' ל'):

סעיף ד

נמצאו שתי מרות -- טריפה, דכנטולה דמו. ואם היא אחת ונראית כשתים -- נוקבין אותה, ואם שופכות זו לזו אחת היא וכשרה, ואם לאו שתים הם וטריפה.

סעיף ה
אם נקבוה ולא היו שופכות זו לזו ואח"כ נפחו זו ועלתה גם חברתה בנפיחה זו או שהטילו מים באחת מהן וע"י כך נתמלאת גם חברתה מים -- כשרה.

סעיף ו
אף על פי שהן שתי מרות גמורות רק שבמקום דיבוקן בכבד כמו רוחב אצבע היו כאחת כשרה אפי' אי לא שפכי אהדדי והוא הדין אם מתחלתן הן שתים ובסוף הן מתערבות ונעשות אחת כשרה:

סעיף ז
היו שתי מרות בכבד -- אחת הנה ואחת הנה -- וסמפון אחד שופך מרה לשתיהן, וכשאדם זוקף האחת חוזרת ליחה למקום שהסמפון מחלק מרה ושופך לשתיהן אבל כשהן שוכבות כדרך שהן עומדות בחיי הבהמה אין שופכות זו לזו -- יש להכשיר בבהמת ישראל:


 * הגה: מרה הניכרת מעבר לעבר של כבד, אי שפכי להדדי -- חדא היא וכשרה (כך פי' דברי המרדכי שהביא איסור והיתר הארוך כלל נ"ב ד"ט) ואי לא שפכי להדדי -- טריפה.

סעיף ח
יש מיני עופות שאין להם מרה כמו תורים ובני יונה ואין לאוסרן כיון שכל המין כך. והצבי אין לו מרה בכבד אבל יש לו למטה סמוך לזנבו:


 * הגה: מי שבא לפניו עוף שאינו מכיר מינו ולא נמצא לו מרה -- אין אומרים ודאי כל מינו אין להם מרה, אלא אמרינן מסתמא יש לו מרה עד שיודע שמין זה אין לו מרה (תשובת רשב"א סימן ק"ח):

סעיף ט
גרעין שנמצא במרה, אם היה כמו גרעינה של תמרה שאין ראשה חד -- מותרת. ואם ראשה חד כגרעינה של זית -- אסורה, שהרי ניקבה אותה כשנכנסה, וזה שלא יראה הנקב מפני שהוגלד פי המכה:


 * הגה: וכל שכן אם נמצא מחט או קוץ במרה דטריפה ( או"ה ור"ן ורמב"ם עד"מ וב"ח ומהרש"ל פא"ט סי' מ"ט וסוף ש"ד ):


 * }