Page:A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, Volume 2 (1903).djvu/993

 ‎for ‎the ‎firgt ‎tinnie, ‎or ‎before ‎warning ‎had ‎been ‎given, ‎opp. ‎מועד ‎(v. ‎Ex. ‎XXI, ‎2836). ‎B. ‎Kam. ‎I, ‎4 ‎וכ׳ ‎משלם ‎התם ‎the ‎tam ‎pays ‎half-damage ‎from ‎the ‎sale ‎of ‎its ‎own ‎body. ‎Ib. ‎II, ‎4 ‎וכ׳ ‎משיחזזור ‎. ‎. ‎תם ‎הוא ‎איזה ‎when ‎is ‎an ‎animal ‎called ‎tam ‎. ‎. ‎Vhen ‎it ‎shows ‎its ‎regret ‎for ‎three ‎days, ‎i. ‎e. ‎when ‎it ‎has ‎done ‎an ‎injury ‎and ‎does ‎not ‎repeat ‎it ‎for ‎three ‎days ‎afterwards; ‎ib. ‎(another ‎opin.) ‎וכ׳ ‎שיהו ‎כל ‎ותם ‎tam ‎is ‎one ‎which ‎does ‎not ‎gore ‎when ‎children ‎ttouch ‎it; ‎a. ‎v. ‎fr. ‎-- ‎Pl. ‎תמים, ‎תמין. ‎Ib. ‎I, ‎4 ‎וכ׳ ‎ת׳ ‎חמשה ‎there ‎are ‎five ‎classes ‎of ‎tammmin, ‎i. ‎e. ‎an ‎animal ‎is ‎considered ‎a ‎tami ‎with ‎regard ‎to ‎five ‎classes ‎of ‎damages ‎(so ‎as ‎to ‎require ‎legal ‎warning); ‎with ‎regard ‎to ‎goring, ‎striking ‎&c.; ‎a. ‎e.

‎ ‎= ‎h. ‎שם, ‎there, ‎esp. ‎(in ‎Talmud ‎Babli) ‎in ‎Pal- ‎estine. ‎Hull. ‎59b ‎(in ‎Hebr. ‎dict.) ‎וכ׳ ‎מתם ‎שלחו ‎they ‎sent ‎word ‎from ‎Palestine ‎the ‎practice ‎is ‎in ‎agreement ‎with ‎&c. ‎Bets. ‎4b; ‎a. ‎fr. ‎- ‎V. ‎התם, ‎המן.

‎, ‎v. ‎תום.

‎, ‎v. ‎תומא.

‎, ‎name ‎of ‎a ‎bird, ‎v. ‎תימא.

‎, ‎v. ‎תימה.

‎ ‎m. ‎(עמד, ‎v. ‎עמידא; ‎cmp. ‎תמיד) ‎husks ‎and ‎stalks ‎of ‎(pressed) ‎grapes, ‎steeped ‎in ‎water, ‎used ‎as ‎an ‎nferior ‎wine ‎(lora, ‎vinum ‎operarium, ‎v. ‎Sm. ‎Ant. ‎s. ‎v. ‎Vinum), ‎or ‎as ‎vinegar. ‎Maas. ‎Sh. ‎I, ‎3 ‎וכ׳ ‎החמיץ ‎שלא ‎עד ‎תת׳ ‎tamad ‎before ‎fermentation ‎must ‎not ‎be ‎bought ‎with ‎tithe- ‎money; ‎Hull. ‎I, ‎7; ‎Y. ‎Maasr. ‎V, ‎52a ‎top. ‎Tosef. ‎Dem. ‎I, ‎2 ‎הת׳ ‎מן ‎שחזקתו ‎. ‎. ‎. ‎ביאשונה ‎in ‎former ‎years ‎the ‎vinegar ‎of ‎Judea ‎was ‎free ‎from ‎tithes, ‎because ‎it ‎was ‎presum- ‎ably ‎made ‎from ‎tamad; ‎Y. ‎ib. ‎I, ‎21b ‎top ‎מן ‎מביאין ‎היו ‎הת׳ ‎they ‎used ‎to ‎produce ‎(their ‎vinegar) ‎from ‎tamad ‎(grape ‎shells); ‎Pes. ‎42b ‎הת׳ ‎מן ‎אלא ‎בא ‎אינ ‎שחזקה. ‎Ib. ‎וכ׳ ‎לאו ‎ת׳ ‎. ‎. ‎וסבר ‎and ‎does ‎R. ‎J. ‎hold ‎the ‎opinion ‎that ‎t ‎is ‎not ‎subject ‎to ‎tithes? ‎Yalk. ‎Num. ‎710 ‎ת׳ ‎של ‎חומן ‎vinegar ‎made ‎of ‎grape ‎shells; ‎a. ‎e. ‎- ‎Denom. ‎.

‎ ‎to ‎put ‎water ‎on ‎pomace ‎or ‎lees. ‎Maasr. ‎V, ‎6 ‎וכ׳ ‎מדתו ‎כדי ‎ומצא ‎. ‎. ‎. ‎המתבד ‎if ‎one ‎makes ‎pomace ‎wine, ‎putting ‎water ‎on ‎by ‎measure, ‎and ‎finds ‎(after ‎pressing) ‎the ‎same ‎quantity, ‎he ‎is ‎exempt ‎from ‎giving ‎tithes; ‎Pes. ‎42b, ‎v. ‎רווקא ‎II. ‎B. ‎Bath. ‎97a ‎גשמים ‎במי ‎שתמדו ‎(Ms. ‎R. ‎שתמדן) ‎when ‎they ‎used ‎rain ‎water ‎to ‎make ‎tamad; ‎Hull. ‎87b ‎(by ‎analogy ‎from ‎B. ‎Bath. ‎l. ‎c.) ‎וכ׳ ‎במי ‎שתמדו ‎(Ms. ‎R. ‎שתמדן) ‎when ‎they ‎diluted ‎blood ‎with ‎rain ‎water. ‎Nif. ‎נתמד, ‎נית׳ ‎to ‎be ‎infused, ‎poured ‎on. ‎B. ‎Bath. ‎. ‎c. ‎מאליו ‎שנ׳ ‎when ‎the ‎infusion ‎came ‎of ‎itself ‎(rain ‎water ‎fell ‎upon ‎it); ‎Hull. ‎l. ‎c. ‎מאליהם ‎שנתמדו.

‎, ‎v. ‎תדיוטוס.

‎, ‎ ‎(b. ‎h.; ‎cmp. ‎שמם) ‎[to ‎stand ‎still,] ‎to ‎be ‎astonished, ‎amaeed; ‎to ‎wonder; ‎to ‎be ‎undecided. ‎Pesik. ‎R. ‎addit., ‎s. ‎1וכ ‎לומר ‎תומהים ‎והבריות ‎and ‎men ‎wondered, ‎say- ‎ing, ‎is ‎such ‎a ‎thing ‎possible? ‎Ib. ‎תומהין ‎אתם ‎המגדל ‎דור ‎על ‎וכ׳ ‎you ‎wonder ‎at ‎what ‎occurred ‎to ‎the ‎generation ‎of ‎the ‎tower; ‎has ‎not ‎such ‎a ‎thing ‎occurred ‎&c. ‎Yalk. ‎EEx. ‎166 ‎מאד ‎גדולה ‎תמיהא ‎ויתמהו ‎and ‎they ‎wondered ‎exceedingly. ‎Pesik. ‎Hahod., ‎p. ‎43a ‎וכ׳ ‎בלבו ‎ותמה ‎יושב ‎. ‎. ‎היה ‎Abraham ‎sat ‎and ‎was ‎undecided ‎in ‎his ‎heart, ‎saying, ‎which ‎shall ‎I ‎choose?; ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎44. ‎Ib. ‎s. ‎12 ‎תמיה ‎לו ‎ועמד. ‎. ‎. ‎מלד ‎a ‎king ‎that ‎rebuked ‎his ‎servant, ‎and ‎he ‎stood ‎there ‎confounded. ‎Ib. ‎וכ׳ ‎איך ‎אני ‎תמיה ‎I ‎wonder ‎how ‎great ‎men ‎. ‎. ‎. ‎could ‎disagree ‎on ‎&c. ‎Yeb. ‎96b ‎וכ׳ ‎לא ‎אם ‎אני ‎תמיה ‎I ‎should ‎wonder, ‎if ‎this ‎synagogue ‎did ‎not ‎become ‎an ‎idolatrous ‎temple. ‎Aralkh. ‎16b ‎וכ׳ ‎יש ‎תמיהני ‎I ‎wonder ‎if ‎there ‎is ‎in ‎this ‎generation ‎&c. ‎Pes. ‎VI, ‎2 ‎אלו ‎על ‎תתמה ‎אל ‎do ‎not ‎wonder ‎at ‎that. ‎Y. ‎ib. ‎33b ‎bot. ‎וכ׳ ‎היאך ‎תמיהני ‎I ‎wonder ‎how ‎R. ‎El. ‎could ‎accept ‎such ‎an ‎answer. ‎Yalk. ‎Ex. ‎202 ‎וכ׳ ‎היאך ‎עצמה ‎על ‎תמה ‎wonder ‎at ‎the ‎very ‎thing, ‎why ‎should ‎leavened ‎matter ‎be ‎forbidden ‎&c.; ‎Pes. ‎28b ‎תמה ‎עצמך ‎על ‎(corr. ‎acc.); ‎a. ‎fr. ‎Hif. ‎התמית ‎1) ‎same. ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎98 ‎מתמיהין ‎אתם ‎לוs ‎על ‎you ‎wonder ‎at ‎that? ‎if ‎you ‎were ‎to ‎see ‎. ‎. ‎. ‎לכם ‎היה ‎יותר ‎להתמיה ‎(not ‎להתמה) ‎you ‎would ‎wonder ‎still ‎more. ‎Pesik. ‎R. ‎s. ‎28 ‎מתמיהין ‎(not ‎מתמהין); ‎a. ‎e. ‎-- ‎2) ‎to ‎create ‎astonishment, ‎act ‎strangely. ‎Men. ‎40a ‎המתמיהין ‎מן ‎אלא ‎איננו ‎is ‎one ‎of ‎those ‎who ‎make ‎people ‎wonder ‎at ‎their ‎strange ‎conduct; ‎(Ms. ‎M. ‎המותמהין ‎Hof. ‎of ‎those ‎wondered ‎at). ‎-- ‎3) ‎to ‎love ‎miracles, ‎invent ‎miracles. ‎Y ‎alk. ‎Num. ‎764 ‎אף ‎המתמיהים ‎מן ‎אתה ‎art ‎thou ‎, ‎too, ‎of ‎the ‎inventors ‎of ‎miracles? ‎Hof. ‎הותמה ‎to ‎be ‎wondered ‎at, ‎v. ‎supra.

‎, ‎ ‎ch. ‎same, ‎1) ‎to ‎wonder ‎&c. ‎Targ. ‎Gen. ‎X.LIII, ‎33. ‎Targ. ‎Y. ‎ib. ‎X ‎VII, ‎17 ‎(h. ‎text ‎ויצחק). ‎Targ. ‎Y. ‎I ‎ib. ‎XVIII, ‎12 ‎(II ‎חייכ׳). ‎Targ. ‎Y. ‎ib. ‎15. ‎Targ. ‎Ez.. ‎XXXII, ‎10; ‎a. ‎e. ‎- ‎Part. ‎חמיה; ‎f. ‎תמיהא. ‎Targ. ‎II ‎EEsth. ‎I, ‎2 ‎ומתמהא ‎ת׳. ‎-- ‎V. ‎אתמהא. ‎- ‎2) ‎to ‎be ‎astonishing. ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎94 ‎תמהא ‎והיא ‎. ‎. ‎לי ‎אמר ‎the ‎elder ‎of ‎the ‎Jews ‎told ‎me ‎something, ‎and ‎that ‎is ‎astonishing; ‎[perh. ‎to ‎be ‎read ‎תמהא, ‎v. ‎תימה]. ‎Af. ‎אתמה ‎1) ‎same. ‎Targ. ‎II ‎Estb.l. ‎c. ‎Ib. ‎מתמהין ‎(some ‎ed. ‎מתמהין, ‎Ihpe.); ‎a. ‎e. ‎-- ‎2) ‎to ‎express ‎astonishment, ‎qtery. ‎Zeb. ‎113a ‎קרא ‎מתמה ‎אתמוהי ‎the ‎text ‎(EEz. ‎XXII, ‎24) ‎expresses ‎a ‎query; ‎thou, ‎land ‎of ‎Israel ‎l ‎art ‎thou ‎not ‎cleansed ‎&c.

‎, ‎, ‎, ‎, ‎v. ‎תימה.

‎, ‎ ‎m. ‎(b. ‎n.; ‎preced. ‎wds.) ‎astonishment, ‎hesitatiop. ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎50 ‎(ref. ‎to ‎Gen. ‎XIX, ‎6) ‎[read] ‎ו׳ ‎וכ׳ ‎אבור ‎במה ‎אמר ‎ת׳ ‎אחר ‎hesitation ‎after ‎hesitation; ‎he ‎(Lot) ‎said, ‎what ‎shall ‎I ‎choose ‎(to ‎ttake ‎along) ‎? ‎silver ‎&c.; ‎Yalk. ‎ib. ‎84.

‎ ‎f. ‎(preced.) ‎amazement, ‎confusion. ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎31, ‎beg. ‎(ref. ‎to ‎Ez. ‎VII, ‎11) ‎ולא ‎מממוניהון ‎ולא ‎מינהון ‎לא ‎תמהתהון ‎מן ‎(not ‎מממונם) ‎I ‎want ‎none ‎of ‎them, ‎none ‎of ‎their ‎wealth ‎and ‎none ‎of ‎their ‎conusion; ‎Yalk. ‎Ez. ‎345 ‎(corr. ‎acc.). ‎-- ‎[Hull. ‎51b ‎תמהתא ‎Ar., ‎v. ‎תימחתא.]

‎, ‎v. ‎תדמור.

‎ ‎m. ‎תמוון, ‎תמון ‎f ‎pl. ‎(תמ) ‎doeltos ‎in ‎desolation, ‎desert ‎beasts. ‎Targ. ‎Is. ‎XIII, ‎22 ‎(h. ‎text ‎איים). ‎Ib. ‎XXXIV, ‎14 ‎(h. ‎text ‎ציים); ‎Targ. ‎Jer. ‎L, ‎39. ‎[Kimhi ‎to ‎Ez. ‎VIII, ‎14 ‎quotes ‎fr. ‎Targ. ‎Is. ‎l. ‎c.; ‎תמוזין, ‎adding ‎that ‎the ‎majority ‎of ‎versions ‎have ‎תמווין, ‎]