Page:A Dictionary of the Targumim, the Talmud Babli and Yerushalmi, and the Midrashic Literature, Volume 2 (1903).djvu/26

 ‎, ‎v. ‎אמא ‎II.

‎, ‎ ‎m. ‎(b. ‎h. ‎למד) ‎teaching, ‎learning, ‎study ‎(interch. ‎with ‎תלמוד);training;habit. ‎Kidd. ‎40b ‎שהל׳ ‎גדול ‎ל׳ ‎וכ׳ ‎study ‎is ‎more ‎(than ‎practice), ‎for ‎study ‎leads ‎to ‎practice; ‎B. ‎Kam. ‎17a; ‎Meg. ‎27a ‎(Ms. ‎M. ‎תלמוד). ‎Hor. ‎13a ‎משכחים ‎הל׳ ‎את ‎cause ‎man ‎to ‎forget ‎what ‎he ‎has ‎learned; ‎ib,b ‎וכ׳ ‎ל׳ ‎משיב ‎brings ‎back ‎to ‎recollection ‎the ‎study ‎ofseventy ‎years. ‎Ex. ‎R. ‎s. ‎43 ‎ל׳ ‎לשון ‎(the ‎root ‎ירה ‎in ‎Hif.) ‎means ‎to ‎teach. ‎Ber. ‎7b ‎מלמודה ‎יותר ‎. ‎. ‎גדולה ‎the ‎ministrations ‎(of ‎the ‎disciples ‎to ‎the ‎doctors) ‎of ‎the ‎Law ‎are ‎more ‎val- ‎uable ‎than ‎the ‎direct ‎teaching ‎of ‎it. ‎Tanh. ‎Ki ‎Thetse ‎1 ‎וכ׳ ‎למודו ‎מבקש ‎he ‎seeks ‎for ‎the ‎enjoyments ‎to ‎which ‎he ‎has ‎been ‎used ‎and ‎fails ‎to ‎find ‎them; ‎a. ‎fr. ‎-- ‎Pl. ‎לימודים, ‎לימודין, ‎למ׳. ‎Snh. ‎65b; ‎Y ‎alk. ‎Deut. ‎918 ‎(expl. ‎מונן, ‎v. ‎עון) ‎(who ‎says) ‎יפות ‎חטין ‎. ‎. ‎לימודי ‎it ‎is ‎usual ‎for ‎the ‎wheat ‎crops ‎to ‎be ‎fine ‎in ‎the ‎ante-Sabbatical ‎years; ‎Tosef. ‎Sabb. ‎V ‎II ‎(VIII), ‎14; ‎Sifre ‎Deut. ‎171 ‎יפות ‎להיות. ‎. ‎ל׳ ‎the ‎ante- ‎Sabbatical ‎years ‎are ‎usually ‎good ‎(in ‎crops); ‎Sifra ‎K'dosh. ‎Par. ‎3, ‎ch. ‎VI ‎יפות ‎להיות ‎. ‎. ‎. ‎למודות.

‎, ‎, ‎ ‎m. ‎pl. ‎(למד) ‎[functions.] ‎1) ‎mortised ‎shingles ‎or ‎boards ‎used ‎as ‎frames. ‎Kel. ‎V, ‎9 ‎׳ ‎לו ‎ועששה ‎. ‎. ‎. ‎תנור ‎an ‎oven ‎which ‎came ‎in ‎parts ‎from ‎the ‎workshop ‎and ‎which ‎(after ‎being ‎put ‎up) ‎was ‎sur- ‎rounded ‎with ‎a ‎frame. ‎Ib. ‎לימודיו ‎את ‎סלק ‎ed. ‎Dehr. ‎(oth. ‎ed. ‎למ׳) ‎if ‎the ‎frame ‎was ‎removed; ‎Tosef. ‎ib. ‎B. ‎Kam ‎IV, ‎12. ‎Ib. ‎VII, ‎9 ‎וכ׳ ‎ל׳ ‎. ‎. ‎. ‎. ‎תנור ‎של ‎עין ‎a ‎chimney ‎ffue ‎which ‎is ‎lined ‎with ‎boards. ‎Tosef. ‎Pes. ‎V ‎II, ‎1. ‎M. ‎Katt. ‎II, ‎2 ‎וכ׳ ‎ל׳ ‎לו ‎עושה ‎he ‎makes ‎a ‎frame ‎of ‎shingles ‎and ‎covers ‎the ‎vat ‎that ‎the ‎wine ‎may ‎not ‎get ‎sour; ‎a. ‎e. ‎-- ‎2) ‎a ‎sort ‎of ‎common ‎bread, ‎shingles. ‎Tosef. ‎Hall. ‎I, ‎7; ‎Y. ‎ib. ‎I, ‎enl, ‎58a ‎פטורה ‎ל׳ ‎עשאה ‎if ‎he ‎made ‎the ‎dog's ‎dough', ‎into ‎shiogles', ‎it ‎is ‎exempt ‎(f ‎om ‎Hallah); ‎Ber. ‎3sa ‎כל׳ ‎ed.; ‎v. ‎כעך.

‎, ‎, ‎Tosef. ‎Bekh. ‎V, ‎9, ‎prob. ‎a. ‎Var. ‎Lect. ‎to ‎ליפי, ‎v. ‎לופין.

‎, ‎ ‎harbsr, ‎v. ‎למין.

‎, ‎Tosef. ‎Dem. ‎III, ‎12, ‎v. ‎לומא.

‎ ‎(Provencal, ‎corresp. ‎to ‎French ‎limace) ‎snail. ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎51, ‎beg., ‎a ‎gloss ‎to ‎סיליי ‎כיליי, ‎v. ‎עיפויא.

‎ ‎=אינלין, ‎v. ‎היי.

‎, ‎v. ‎eל.

‎, ‎Y. ‎Sabb. ‎II, ‎5a ‎ל׳. ‎. ‎ל׳ ‎מהרכין, ‎red; ‎להון=לון.

‎, ‎, ‎v. ‎ל.

‎ ‎f. ‎(לון ‎I) ‎night-rest, ‎staying ‎over ‎night, ‎lodging. ‎Y. ‎Maasr. ‎II, ‎49b ‎top ‎טובלת ‎אינה ‎ל׳ ‎taking ‎a ‎night-lodging ‎(on ‎the ‎road ‎to ‎Jerusalem) ‎does ‎not ‎make ‎Tebel ‎(v. ‎טבל ‎II). ‎Ib. ‎לשביתה ‎ל׳ ‎בין ‎מה ‎why ‎should ‎there ‎be ‎a ‎distinction ‎between ‎a ‎night-rest ‎and ‎a ‎day-station? ‎--- ‎b. ‎מגלגל ‎אאדם ‎בל׳ ‎one ‎has ‎to ‎put ‎up ‎with ‎a ‎night's ‎lodging ‎(cannot ‎help ‎taking ‎it ‎and ‎is ‎contented ‎with ‎an ‎improvised ‎meal) ‎&c., ‎v. ‎גלגל. ‎Hull. ‎91b ‎ל׳ ‎בלא ‎ויפטר. ‎צדיק ‎this ‎righteous ‎man ‎(Jacob) ‎has ‎come ‎to ‎my ‎lodging ‎place ‎(Beth ‎El), ‎and ‎shall ‎he ‎be ‎suffered ‎to ‎go ‎without ‎the ‎hospitality ‎of ‎a. ‎night's ‎rest-- ‎Y. ‎Sot. ‎II, ‎18a, ‎a. ‎fr. ‎בל׳ ‎נפסלין ‎become ‎untit. ‎for ‎use ‎by ‎being ‎kept ‎over ‎night. ‎Ex. ‎R. ‎s. ‎1; ‎a. ‎fr. ‎-- ‎Geo. ‎R. ‎s. ‎60 ‎(ref. ‎to ‎ללין, ‎Gen. ‎XXIV, ‎23, ‎a. ‎ללון, ‎ib. ‎25) ‎ל׳ ‎הרבה ‎לינות ‎אחת ‎lodging ‎for ‎one, ‎.. ‎for ‎many. ‎- ‎Plt, ‎לינות ‎Num. ‎R. ‎s. ‎12, ‎beg. ‎(ref. ‎to ‎יתלונן, ‎Ps. ‎XC, ‎1) ‎הרבה ‎׳ ‎שם ‎שלן ‎where ‎he ‎(Moses) ‎lodged ‎many ‎nights ‎(Ex. ‎XXXIV, ‎28). ‎Lev. ‎R. ‎s. ‎20; ‎a. ‎fr.

‎ ‎ ‎f. ‎(inea) ‎line; ‎string. ‎Tanh. ‎B'midbr. ‎ed. ‎Bub,,23 ‎וכ׳ ‎של ‎אחת ‎ל׳ ‎one ‎string ‎of ‎fne ‎pearls; ‎(Tanh. ‎ib. ‎20 ‎אחרת ‎סחורה; ‎ed. ‎Const. ‎לנוח, ‎ed. ‎Ven. ‎לוח, ‎corr. ‎acc.); ‎Yalk. ‎Is. ‎316 ‎ליטמא ‎(corr. ‎acc.; ‎Num. ‎R. ‎s. ‎4, ‎beg. ‎פרגמטיס). ‎Cant. ‎R. ‎to ‎I, ‎10 ‎בלוניא; ‎Yalk. ‎ib. ‎983 ‎כלינייס, ‎כלוניא, ‎read; ‎כליניא, ‎v. ‎הרז.

‎, ‎v. ‎preced.

‎, ‎Yalk. ‎Gen. ‎127, ‎v. ‎נינפי.

‎, ‎ ‎m. ‎ch. ‎=ליסטיס, ‎robber. ‎B. ‎Mets. ‎84a, ‎v. ‎ליסטיותא. ‎Koh. ‎R. ‎to ‎VII, ‎26 ‎[read:] ‎ליליא ‎בההוא ‎וכ׳ ‎ותקף ‎ל׳ ‎נפק ‎that ‎night ‎tthe ‎robber ‎(with ‎his ‎band) ‎marched ‎out, ‎but ‎the ‎guard ‎was ‎close ‎behind ‎them. ‎Esth. ‎lR. ‎to ‎I, ‎12 ‎וכ׳ ‎דל׳ ‎הן ‎(not ‎דליסטאות), ‎v. ‎הן. ‎Lev. ‎R. ‎s. ‎30 ‎ליסטא ‎ההוא ‎איתציד; ‎Yalk. ‎ib. ‎651 ‎וכ׳ ‎ל׳ ‎ההוא ‎איתסב ‎uhat ‎robber ‎was ‎captured. ‎Snh. ‎106b ‎(in ‎a ‎gentile ‎record ‎con- ‎cerning ‎Balaam) ‎ל׳ ‎פנחס ‎. ‎. ‎. ‎כד ‎when ‎Phineas, ‎the ‎robber, ‎slew ‎hiim; ‎a. ‎e. ‎-- ‎Pl. ‎ליסטיא, ‎ליסטין, ‎ליסטאי, ‎לס׳. ‎Targ. ‎ob ‎IV, ‎11 ‎(Ms. ‎טסיא ‎. ‎. ‎.). ‎Targ. ‎Jud. ‎V, ‎11. ‎-- ‎Pesik. ‎Shub., ‎p ‎165b ‎(synon. ‎with ‎גייסות). ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎60; ‎Y. ‎Shek. ‎V. ‎48a ‎ttop; ‎a. ‎fr.

‎, ‎v. ‎preced.

‎ ‎f. ‎(denom. ‎of ‎ליסטיס) ‎robber's ‎life, ‎lawless- ‎ness. ‎Kidd. ‎30b ‎ל׳ ‎מלמדו ‎שאינו ‎כל ‎whosoever ‎does ‎not ‎teach ‎him ‎(his ‎son) ‎a ‎trade, ‎trains ‎him ‎for ‎robbery; ‎a. ‎e. ‎-- ‎Pl. ‎ליסטיות. ‎Yeb. ‎25b ‎ל׳ ‎עי ‎נתפס ‎he ‎was ‎arrested ‎on ‎account ‎of ‎robberies ‎(that ‎had ‎been ‎committed). ‎Snh. ‎4eb ‎לל׳ ‎יצא ‎turned ‎to ‎lawlessness; ‎(Ms. ‎M. ‎לליסיא ‎= ‎.~מet~).

‎, ‎, ‎read; ‎.

‎, ‎ ‎ch. ‎= ‎preced. ‎art. ‎B. ‎Mets. ‎64a ‎(ap- ‎plied ‎to ‎Resh ‎Lakish) ‎ידע ‎בליסטיותיה ‎לסטאה ‎(Ms. ‎F. ‎בלסטאה) ‎the ‎(former) ‎robber ‎understands ‎his ‎handicraft ‎(knows ‎the ‎nature ‎of ‎deadly ‎weapons).

‎, ‎, ‎ ‎(reqn. ‎incorr. ‎עים ‎.) ‎m. ‎(צgn) ‎1) ‎robber, ‎pirate, ‎freebooter, ‎in ‎gen. ‎rover. ‎Targ. ‎Y. ‎Gen. ‎XXI, ‎13. ‎-- ‎B. ‎Kam. ‎57a, ‎a. ‎fr. ‎מזויין ‎ל׳, ‎v. ‎דן; ‎B. ‎Mets. ‎43a; ‎58a ‎לסטין ‎(corr. ‎acc.). ‎Y. ‎Ber. ‎IX, ‎13b ‎top; ‎a. ‎fr. ‎-- ‎Pl. ‎ליסטים, ‎ליסטין, ‎לס׳. ‎Gen. ‎R. ‎s. ‎64 ‎(v. ‎גרר ‎II) ‎שנכנסו ‎וכ׳ ‎ל׳ ‎rovers ‎had ‎come ‎to ‎his ‎house ‎and ‎revelled ‎with ‎him ‎tthe ‎whole ‎night. ‎Sabb. ‎10a; ‎Pes. ‎12b ‎ל׳ ‎מאכל ‎the ‎meal-time ‎of ‎the ‎lawless ‎(prize-fighters ‎&c., ‎cmmp. ‎לודים);